Demonstrace proti syrskému vůdci přerostly v násilné střety. Jen za pondělí při nich zemřelo 95 lidí, včetně 55 civilistů. Nejvíce Syřanů zahynulo ve městě Homs, při srážkách bylo usmrceno čtyřicet lidí.
Dalších devět obyvatel zemřelo v jihosyrském Dará, pět na neklidném předměstí Damašku a jeden v Idlibu na severozápadě země.
Vedle civilních obyvatel údajně přišlo o život také deset povstaleckých vojáků, šest členů bezpečnostních sil a 25 členů syrské armády, píše agentura AFP s odvoláním na Syrskou organizaci pro monitorování lidských práv (OSDH).
Demonstrace proti prezidentovi Bašárovi Asadovi spojené s násilnostmi v Sýrii pokračují už jedenáctým měsícem. Od loňského března při nich přišlo o život více než 5500 lidí.
Přesné počty obětí ale nemohou být ověřeny. Sýrie na své území zahraniční média nepouští, nebo jejich pohyb výrazně omezuje, připomíná server BBC News.
Jak k nepokojům podotýká syrský ministr zahraničí, Sýrie "politiku chaosu porazí". "Litujeme, že zprávy přicházejí stále jen ze zemí, které jsou zvyklé dělat si z Blízkého východu místo pro své bláznovství a neúspěšné experimenty," dodal podle agentury Saná.
Pozorovatelská mise v Sýrii krachuje. Po Saúdech se stahují i státy Perského zálivu - čtěte ZDE
Rusko zásobuje svět zbraněmi. Indie dostala jadernou ponorku, Sýrie bojové letouny - čtěte ZDE
Situaci bude ještě v úterý řešit Rada bezpečnosti OSN, jejíž členové usilují o přijetí rezoluce proti Sýrii. Ta by měla obsahovat požadavek vůči samotnému Asadovi, aby se vzdal moci a aby v zemi začaly slibované politické reformy.
Plán Ligy arabských států, která o víkendu přerušila kvůli násilí svou pozorovatelskou misi v Sýrii, požaduje, aby Asad předal svou moc do rukou zástupce, který by pak mohl sestavil vládu národní jednoty.
Rusku se nelíbí zbrojní embargo
Může přitom počítat s podporou Spojených států, Velké Británie i Francie. Státy společně chtějí přimět Rusko, aby se přidalo na jejich stranu. Moskva, i když překvapila svou výzvou syrské vládě, aby zastavila násilnosti, totiž stále hrozí, že v případě rezoluce využije právo veta.
Podle ruských představitelů není dohoda "vyvážená" a ponechává zahraničním vůdcům prostor pro zásah do vnitřních záležitostí Sýrie. Navíc se jí nelíbí možnost uvalení zbrojního embarga, které by rezoluce obsahovala.
Rusko patří k hlavním dodavatelům zbraní do celého světa, včetně Sýrie, která od něj chce v současnosti koupit 36 cvičných bojových letounů Jak-130. Podle zpráv z minulého týdne ruská strana začne stroje Damašku dodávat ihned po té, co z domluvených 550 milionů dolarů (téměř 11 miliard dolarů) obdrží zálohu.
Na americkou kritiku kvůli dodávce ruských zbraní, které mají nahradit československá letadla L-39 Albatros, ministr zahraničí Sergej Lavrov uvedl, že neporušuje žádné mezinárodní dohody a nemá se tedy prý za co omlouvat.
Tento článek máteje zdarma. Když si předplatíte HN, budete moci číst všechny naše články nejen na vašem aktuálním připojení. Vaše předplatné brzy skončí. Předplaťte si HN a můžete i nadále číst všechny naše články. Nyní první 2 měsíce jen za 40 Kč.
- Veškerý obsah HN.cz
- Možnost kdykoliv zrušit
- Odemykejte obsah pro přátele
- Ukládejte si články na později
- Všechny články v audioverzi + playlist