Evropská unie chce mít do léta vymyšlené, jak se podporou "svobody médií a hodnot EU" postavit pokračující ruské dezinformační kampani v souvislosti s krizí na Ukrajině. Vyplývá to z návrhu závěrů blížícího se evropského summitu. Na přípravu akčního plánu by měli dát prezidenti a premiéři osmadvacítky šéfce evropské diplomacie Federice Mogheriniové čas do června, řekl ve čtvrtek novinářům vysoce postavený evropský diplomat.
Na nebezpečí ruské propagandy upozorňovaly v minulých měsících především Polsko a pobaltské země, které mají výrazné procento rusky mluvících obyvatel. Už v lednu o problematice hovořili na své schůzce ministři zahraničí unie. Nynější předsednická země, tedy Lotyšsko, a další v minulosti zmiňovaly třeba možnost vzniku ruskojazyčné televize.
Diplomati však zdůrazňují, že na propagandu z východu nemůže Evropa odpovídat propagandou vlastní a že správnou cestou je naopak snaha nabídnout ruskojazyčné veřejnosti kvalitní informace.
Ruská provládní či přímo Kremlem ovládaná média už měsíce nabízejí vlastní interpretaci současného vývoje mezi Ruskem a Západem, především v souvislosti s ukrajinskou krizí. Jejich rétoriku o kyjevské fašistické vládě, která utlačuje a vraždí ruskojazyčné obyvatelstvo na východě vlastní země, o vině Spojených států a Evropské unie na rozpoutání konfliktu a o snaze dekadentního Západu zlikvidovat vzrůstající ruskou sílu přejímají nejen účastníci internetových diskusí, ale také některé části evropského politického spektra.
Podobně vývoj prezentuje i televizní kanál RT (dříve Russia Today), který vysílá v angličtině a který se už například v Británii dostal do sporu s tamním televizním regulátorem kvůli nevyváženosti vysílání.
Součástí debaty lídrů zemí EU na summitu 19. a 20. března ale bude také otázka, zda změnit nynější podobu protiruských sankcí. Ukrajinská část návrhů závěrů schůzky, kterou má ČTK k dispozici, zdůrazňuje především nutnost plného prosazení všech částí únorové dohody o příměří z běloruského Minsku.
Diplomati v této souvislosti připomínají nejen klid zbraní jako takový a stahování těžké techniky, ale také zajištění volného přístupu pozorovatelů Organizace pro bezpečnost a spolupráci v Evropě (OBSE) na ty části východní Ukrajiny, které ovládají separatisté. EU připomíná především potřebu monitorování dění na úseku rusko-ukrajinské hranice, který není pod kontrolou Kyjeva.
"Pokud v příštích dnech nenastanou velké změny, předpokládám, že status quo bude pokračovat také, pokud se podoby sankcí týká," připustil ve čtvrtek před novináři dobře informovaný diplomat z významné unijní země. Připomněl ovšem také, že evropská diplomatická služba už dostala za úkol mít připravené varianty změn sankcí, pokud by na úrovni premiérů a prezidentů padlo příslušné politické rozhodnutí.
V minulých měsících měl lídry před summitem několikrát možnost oslovit ukrajinský prezident Petro Porošenko. Podle diplomatů není v této chvíli zatím jeho nová návštěva plánována.
Tento článek máteje zdarma. Když si předplatíte HN, budete moci číst všechny naše články nejen na vašem aktuálním připojení. Vaše předplatné brzy skončí. Předplaťte si HN a můžete i nadále číst všechny naše články. Nyní první 2 měsíce jen za 40 Kč.
- Veškerý obsah HN.cz
- Možnost kdykoliv zrušit
- Odemykejte obsah pro přátele
- Ukládejte si články na později
- Všechny články v audioverzi + playlist