Ruský televizní kanál RT napojený na Kreml bude od března exkluzivně vysílat talkshow zakladatele kontroverzního serveru WikiLeaks Juliana Assange.
V desetidílné sérii půlhodinových rozhovorů s názvem The World Tomorrow (Svět zítřka) vyzpovídá Assange významné politiky, myslitele i revolucionáře z celého světa.
"O problémech dneška bude mluvit s těmi, kteří budou utvářet svět zítřka," stojí v prohlášení RT.
Detaily o obsahu vysílání drží stanice v tajnosti. Uvádí jen, že je zvědavá, zda odvysílání pořadu způsobí podobný poprask jako největší masové zveřejnění tajných dokumentů v historii USA, zorganizované Assangem a týmem serveru WikiLeaks.
Talkshow mají přenášet družicové i kabelové televize tak, aby ji mělo možnost sledovat až 600 milionů lidí. Na veřejnost ale dosud nepronikly informace o tom, které stanice si Assangeův pořad objednaly.
Whistlebloweři pomáhají měnit svět. Podívejte se na příběhy nejznámějších z nich - čtěte ZDE
Konec tajných depeší. WikiLeaks mění priority, místo publikování musí shánět peníze - čtěte ZDE
Kanál RT, dříve známý pod názvem Russia Today, vysílá v angličtině. Jde o státní televizní stanici blízkou Kremlu, která vznikla v roce 2005 s cílem šířit ve světě názory a stanoviska oficiálního ruského vedení.
Spojení Assange s prokremelským kanálem RT odsuzuje například Alexandr Lebeděv, majitel listů The Independent a London Evening Standard. "Styďte se, pane Assangi! Těžko si dokážu představit, že by bojovník za světový pořádek mohl skončit hůř než jako zaměstnanec státem řízené televizní stanice RT," twitteroval Lebeděv.
Dokumenty o válce v Iráku a Afghánistánu
Čtyřicetiletý Australan Assange čeká nyní v Británii na rozhodnutí, zda bude vydán švédským úřadům. Ve Skandinávii je obviněn ze znásilnění, ale proti verdiktu britského soudu, který s vydáním souhlasil, se odvolal. Další slyšení je stanoveno na 1. února.
Do té doby je Assange v domácím vězení. Jednotlivé epizody své talkshow bude proto natáčet poblíž Londýna.
Assangeův server WikiLeaks v uplynulých letech zveřejnil desetitisíce tajných dokumentů americké armády z válek v Iráku a v Afghánistánu a na čtvrt milionu amerických diplomatických depeší z posledních deseti let. Akce vyvolala skandál a stížnosti amerických úřadů, že publikování důvěrných informací může ohrozit životy konkrétních lidí.
Tento článek máteje zdarma. Když si předplatíte HN, budete moci číst všechny naše články nejen na vašem aktuálním připojení. Vaše předplatné brzy skončí. Předplaťte si HN a můžete i nadále číst všechny naše články. Nyní první 2 měsíce jen za 40 Kč.
- Veškerý obsah HN.cz
- Možnost kdykoliv zrušit
- Odemykejte obsah pro přátele
- Ukládejte si články na později
- Všechny články v audioverzi + playlist