Před Mezinárodním trestním tribunálem pro bývalou Jugoslávii (ICTY) v Haagu v úterý po letní přestávce pokračoval proces s bývalým vůdcem bosenských Srbů Radovanem Karadžičem, který čelí obžalobě z genocidy a válečných zločinů. Soud se podle BBC dotazoval svědků na obléhání a ostřelování Sarajeva. Jeden z tehdejších pozorovatelů OSN vypověděl, že bombardování bylo ke konci roku 1992 tak intenzivní, že ho bylo obtížné zaznamenat do určených formulářů.
"Intenzita útoku těžkého dělostřelectva, který se soustředil v oblasti Otiš, byla neuvěřitelná," vypověděl někdejší vysoký vojenský představitel pozorovatelské mise OSN Richard Mole. Dodal, že formuláře OSN nestačily na zaznamenání útoků. Pozorovatelé podle něj museli psát i na zadní stranu dokumentů. Během 43měsíčního obléhání Sarajeva bosenskosrbskými jednotkami, které začalo v roce 1992, přišlo o život na 12.000 lidí.
Karadžič: Sarajevo bombardovali sami Bosňáci. Soud jedná o dalším odkladu - čtěte ZDE
Karadžič bojkotuje proces. Železná lady bosenské války má trest za sebou - čtěte ZDE
Dnešní pokračování procesu se Karadžić, který se u soudu hájí sám, pokusil neúspěšně oddálit. Žádal od tribunálu více času, aby se mohl seznámit s nahrávkami někdejšího velitele bosenskosrbské armády Ratka Mladiče. V žádosti o odklad podle agentury APA uvedl, že 4. srpna obdržel 93 audiokazet a deset videokazet, dvě CD a osm DVD a že nemá dostatek času materiál prostudovat.
Karadžič čelí jedenácti obviněním z genocidy
Mladić během občanské války v Bosně a po ní tajně zaznamenal své rozhovory se srbskými a bosenskosrbskými politiky a vojenskými představiteli. Nahrávky letos v únoru při domovní prohlídce domu Mladičovy rodiny zabavila srbská policie.
Proces s bývalým nejvyšším politickým představitelem bosenských Srbů Karadžičem začal loni 26. října, ale byl přerušen do 1. března, protože ho obžalovaný bojkotoval. Argumentoval tím, že neměl dost času prostudovat spisy obžaloby a připravit si obhajobu. Od té doby podal již několik žádostí o dodatečný čas k prostudování soudních materiálů.
Karadžić byl dopaden v červenci 2008 v Bělehradě po 13 letech ukrývání. V Haagu čelí jedenácti obžalobám z genocidy, válečných zločinů a zločinů proti lidskosti. Podle prokurátorů stál za etnickými čistkami oblastí, ve kterých žili Muslimové (dnes Bosňáci) a bosenští Chorvaté. Karadžić všechna obvinění odmítá.
Tento článek máteje zdarma. Když si předplatíte HN, budete moci číst všechny naše články nejen na vašem aktuálním připojení. Vaše předplatné brzy skončí. Předplaťte si HN a můžete i nadále číst všechny naše články. Nyní první 2 měsíce jen za 40 Kč.
- Veškerý obsah HN.cz
- Možnost kdykoliv zrušit
- Odemykejte obsah pro přátele
- Ukládejte si články na později
- Všechny články v audioverzi + playlist